Víra a rozjímání snižují riziko vzniku srdečních příhod
Onemocnění oběhového systému si každodenně vybírají krutou daň této uspěchané doby. Stres, nezdravá strava, kouření. To vše potíže se srdcem jen zhoršuje. Přesto ke snížení rizika vzniku infarktu stačí málo. Zastavit se a rozjímat.
![Meditace](https://www.ulekare.cz/media/cache/content_detail/media/image/a42649d22edf5d74bb5b7e7d23350d5c.jpg)
Onemocnění oběhového systému si každodenně vybírají krutou daň této uspěchané doby. Stres, nezdravá strava, kouření. To vše potíže se srdcem jen zhoršuje. Přesto ke snížení rizika vzniku infarktu stačí málo. Zastavit se a rozjímat.
Uspěchaná doba plodí nemocná srdce
Mezi nejčastější rizikové faktory vzniku kardiálních onemocnění v dospělém věku patří kouření, stres, nezdravý životní styl, nedostatek spánku a také nadměrná konzumace alkoholu. Jak ale ve své studii zjistili američtí vědci, za zhoršení oběhových obtíží může i nedostatek rozjímání.
Zdravé tělo, zdravý duch
Už staří Řekové věděli, že ve zdravém těle sídlí i zdravý duch. A platí to samozřejmě i naopak. Pokud je člověk psychicky v pohodě, vyskytují se u něj nemoci méně často než u depresivních či stresovaných pacientů. Podle studie, která proběhla v devadesátých letech 20. století, však ke zlepšení stavu cév a srdce přispívá i členství v náboženských organizacích. V této studii se podařilo zjistit, že věřící lidé umírali na kardiální komplikace daleko méně často než nevěřící vzorek populace.
Víra pomáhá srdci
Podobná studie proběhla i v roce 2002 v kalifornském Alameda County. Tehdy se jí zúčastnilo celkem 6 545 respondentů. U těch, kteří pravidelně docházeli na náboženská shromáždění, se úmrtí na nemoci oběhového systému a zažívacích a dýchacích cest vyskytovala méně často než u nevěřících.
Podle vědců za to může tzv. socioekonomický status, který věřícím pacientům umožňuje poklidné rozjímání např. v kostele či synagoze.
Modlitba jako univerzální lék?
Podobný vliv měly modlitby i u onkologických pacientů. Ti pacienti, kteří se pravidelně modlili k bohu, měli daleko delší střední dobu přežití než jejich ateističtí kolegové. Vědci to přisuzují jak psychické pohodě a vyrovnanosti pacientů, tak i tomu, že v různých náboženských skupinách jsou zakázány různé rizikové faktory civilizačních chorob – od konzumace tučných jídel a alkoholu až po kouření.
Duchovnost a spiritualita se tak opravdu jeví jako velmi účinný a univerzální lék.
(kam)