Kopřivku může vyvolat i obyčejná voda
Voda. Tekutina, bez které by nebyl život na Zemi. Vzácně může ale i tento jinak životně důležitý prvek přinášet více škody než užitku.
![Žena pod sprchou](https://www.ulekare.cz/media/cache/content_detail/media/image/8d24061848026c6b1c432bd7de512726.jpg)
#IMG#
Kopřivka, která se objeví po kontaktu s vodou, je vzácnou formou kopřivky vyvolané fyzikálními vlivy. Většinou se projevuje pouze jako místní reakce na kůži přicházející do styku s vodou jakékoliv teploty. Vzácně je provázena i celkovými příznaky.
Mechanizmus reakcí není dosud plně objasněn a také běžná léčba je často neúspěšná. O tom by mohla vyprávět dvacetiletá žena, které se objevila kopřivka právě po kontaktu s vodou v jakékoliv podobě: ať už plavala v oceánu, sprchovala se, nebo se koupala v teplém bazénu, po pěti minutách se jí na kůži objevily typické svědivé kopřivkové pupeny, které samovolně vymizely do 20 minut.
Nebezpečná tekutina
Během 3 let se příznaky zhoršovaly a objevovaly se již po krátkém několikaminutovém působení vody. V jiných situacích – v chladu a po cvičení – se příznaky neobjevovaly a mezi epizodami neměla pacientka žádné podobné alergické obtíže, pouze v pylové sezoně trpěla mírnou formou alergické rýmy. Během epizod výsevů kopřivky trpěla pacientka současně i bolestí hlavy, která se mimo epizody kopřivky neobjevovala.
Alergie na vodu
Podrobnými testy byla potvrzena aquagenní urtikárie, tedy kopřivka vyvolaná vodou. Léčba běžnými protialergickými léky nebyla účinná. Proto byly vyzkoušeny i další léčebné možnosti. Při rozvoji této formy kopřivky mohou kromě alergických působků hrát roli i působky ovlivňující cévy a také funkci mozkových buněk.
Speciální kombinace léků
Pacientka byla postupně léčena kombinací antihistaminika, anticholinergika a tzv. selektivního inhibitoru vstřebávání serotoninu. Na této kombinaci léků došlo k vymizení všech příznaků včetně bolestí hlavy.
Anticholinergika a léky proti vstřebávání serotoninu jsou určeny pro léčbu jiných onemocnění, než je kopřivka. V tomto výjimečném případě, kdy lékaři dosud neznají pravou podstatu onemocnění a pouze ji tuší, je možné podat léky určené k léčbě například migrény nebo depresí s vědomím, že nemají závažné vedlejší účinky a mohou v daném případě pomoci.
(van)
Zdroj: Baptist, A. P., Allergy Astma Proc, 2005, 26, 217–220